Subject: Ed: üks kommenyaari soov
From: "Kristi Sarap" <[email-masked]>
To: Kärolin Jenas <[email-masked]>
Date: Fri, 13 Jun 2025 15:47:11 +0300

Saatja: Sulev Vedler <[email-masked] 
<mailto:[email-masked]> >
Saatmisaeg: neljapäev, 12. juuni 2025 17:12
Adressaat: Kristi Sarap <[email-masked] 
<mailto:[email-masked]> >
Teema: üks kommenyaari soov

Tähelepanu! Tegemist on väljastpoolt asutust saabunud kirjaga. Tundmatu 
saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tere Kristi!

Tülitan ühe ravimitega seotud teemaga. Ehk keegi pädev inimene – neid on 
teie maja kuhjaga –  oleks valmis seda teemat kommenteerima, arvamust 
avaldama.

Nimelt kuulsin hankest, kus suur haigla soovis osta teatud ravimit ning sai 
kolm pakkumist. Hinnatasemed olid väga erinevad.
Üks ettevõte küsis 21 000 eurot. Teine 71 000 eurot. Kolmas 125 000 eurot.
Hinna järgi otsustamisel ei peaks olema küsimust: esimene oli kindlalt kõige 
soodsam.
Ent see ettevõte pakkus müügiloata ravimit. (Hange lubaski pakkuda 
müügiloata ravimeid.)
Ka odavuselt teine teinud firma oli valmis tarnima müügiloata ravimit.
Kõige kallimal oli aga müügiluba olemas. Hanke tingimused ütlesid, et 
sellises olukorras tuli eelistada müügiloaga ravimit.
Haigla selgitab, et ta peab lähtuma ravimiseaduse § 13 lõikest 1, mille 
kohaselt võib Eestis turustada vaid Ravimiameti või Euroopa Komisjoni 
müügiloaga ravimeid.
Nii jäigi järgi vaid kolmas firma, kellel oli tolle ravimi müügiluba olemas.
Üks konkurent imestas – kuidas küll nii. Tegemist on ju riikliku haiglaga, 
keda rahastab riik. Ka erahaigla vaataks, mis toimub tema rahakotis.
Haigla konsulteeris ravimiametiga. Ravimiameti seisukoht oli, et juhul kui 
müügiloaga ravim on turul olemas ja kättesaadav, ei ole müügiloata ravimi 
turustamine õiguspärane.
Ja nii jäigi alles vaid kõige kallim pakkumine, mille hind oli kõige 
odavamast ligi kuus korda kallim. Ja ka kordades kallim kui haigla oli 
hanget tehes arvestanud.
Lõpuks lükkas haigla kõik pakkumused tagasi, kuna müügiloata ravimi 
kasutamine ei olnud võimalik ja  müügiloaga ravimi ostmist nii kalli hinnaga 
ei pidanud haigla õigustatuks.
Mida sellises olukorras teha? Ravimeid läheb ju vaja. Kas haiglate puhul 
tasuks müügiloata ravimisi puhul teha erandit, sest seal töötavad ju 
väljaõppinud inimesed?

Olen kuulnud ka, et Eestis ei ole lastud müüa näiteks ravimeid, mille 
etikett ja kasutusjuhend ei ole eestikeelne – jaekasutuses igati mõistlik 
piirang, kuid haiglates peaks personal asja mõistma – või siis ravimeid, mis 
on toodetud Euroopa Liidus, siit välja viidud ja siis püütud sealt Eestisse 
tuua – selline kaubandus ei muuda ju ravimite päritolu?

Tagajärjeks on sellistel juhtudel, et rahvas maksab ravimite eest liiga 
palju või ei ole neid saada (oluline näiteks tarneraskuste korral).

Kuidas selliseid olukordi vältida või parandada? Kas siin on üldse retsepti, 
head lahendust? Ravimite alane ohutus on kahtlemata väga vajalik, ma ei taha 
seda kuidagi kahtluse alla seada.

Lugupidamisega,

Sulev Vedler
peatoimetaja asetäitja

 <http://ekspress.delfi.ee/> Eesti Ekspress | Narva mnt 13, Tallinn 10151
Mob:  <tel:+3725527007> +3725527007 | E-mail:  <mailto:[email-masked]> 
[email-masked]